Ecologia profunda
![]() |
Aquest article o secció no cita les fonts o necessita més referències per a la seva verificabilitat. |
L'ecologia profunda és una branca recent de la filosofia ecològica que considera la humanitat part del seu entorn, i proposa canvis culturals, polítics, socials i econòmics per aconseguir una convivència harmònica entre els éssers humans i la resta d'éssers vius.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Sistema_ambiental_%28Clarke%29.png/220px-Sistema_ambiental_%28Clarke%29.png)
Estableix certes normes que es basen en una visió de la naturalesa amb una noció de la realitat i el lloc que els humans ocupen com a individus al planeta. Considera que l'espècie humana no té dret a passar per sobre de la diversitat, únicament per satisfer les seves necessitats vitals.
L'ecologia profunda i els moviments ambientals
[modifica]Els moviments ambientals moderns inclouen una diversitat de filosofies fonamentals. Tots ells plantegen crítiques al model industrial de la nostra societat, considerat parcialment o totalment responsable de la crisi ecològica que avui patim. L'ecologia profunda és un dels moviments que més radicalment s'oposa a l'actual model. Les veus de l'ecologisme són diverses. Per una banda, els conservacionistes es basen en una visió antropocèntrica.Consideren que l'ambient i la natura han de ser usats i protegits al mateix temps. Per a aquest corrent, la natura no té drets més enllà que serveix els interessos dels éssers humans. Per una altra, l'ecologia social i ecofeminisme estan relacionats amb demandes pròpies del segle xx; en el període anomenat postmodernisme solucionarien els conflictes ambientals conciliant els conflictes en les relacions humanes.[1] També hi ha l'ecologia reformista, que lluita contra la contaminació i la disminució o desaparició de recursos ambun enfocament pragmàtic; en alguns simpatitzants, se li veu fins i tot com una oportunitat de mercat per al capitalisme.
Origen i posicions ideològiques
[modifica]El terme «ecologia profunda» va ser encunyat el 1973 per Arne Naess,[2] com un terme teòric, però es va transformar posteriorment en un moviment. Per a Naess els punts centrals de l'ecologia profunda són: a) considerar l'ésser humà en harmonia amb el medi, no per sobre, sota o fora d'aquest; b) la igualtat biocèntrica; totes les coses naturals, els ecosistemes, la vida, etc., tenen dret a existir independent del seu grau d'autodeterminació, i c) el dret a la diversitat cultural.
Actualment l'ecologia profunda es mesura contra l'anomenada «ecologia reformista», que és la que ha aconseguit més incidència en els debats contemporanis degut a la rellevància pública de molts dels seus simpatitzants, fins i tot aconseguint en molts països d'estar els seus membres inserits plenament en el poder polític i empresarial. No obstant això, el nucli d'acció es dona en el món anglosaxó, i és gairebé inexistent a la resta del món.
L'ecologia profunda té com a premissa una integració total de la persona a la natura, de manera que no estigui ni per sobre ni fora de la natura. Per la mateixa raó, també qüestiona fortament les grans decisions político-econòmiques, i el fet que molts dels seus adherents siguin persones que es perfilen en grups polítics.
El concepte va ser desenvolupat més tard per Bill Devall i George Sessions en publicar el 1985 el llibre Deep Ecology. Un altre autor integrat en aquest corrent és Fritjof Capra.
Principis
[modifica]Els defensors de l'ecologia profunda consideren que el món no existeix com un recurs lliurement explotable pels humans. L'ètica de l'ecologia profunda sosté que tot el sistema és superior a qualsevol de les seves parts. Es proposen vuit punts o principis que ajuden a comprendre la seva posició:[3]
« |
|
» |
Nou paradigma
[modifica]Per Fritjof Capra[4] l'ecologia profunda fa part del nou paradigma d'una visió holística del món, en què es passa de la concepció de l'univers com màquina, a veure'l com una xarxa de relacions, el que implica pensament sistèmic per a la seva comprensió.
Referències
[modifica]- ↑ «The Self of Stars and Stone: Ecofeminism, Deep Ecology, and the Ecological ...: Start Your Search!». [Consulta: 8 novembre 2016].[Enllaç no actiu]
- ↑ «The Shallow and the Deep» (en anglès). [Consulta: 4 agost 2011].
- ↑ Devall and Sessions, op. cit., p. 70.
- ↑ Capra, Fritjof. The web of life: a new scientific understanding of living systems. Anchor Books, 1996. ISBN 0385476752.
Bibliografia
[modifica]- Roger Walsh, Frances Vaughman. Traducido por Farid Azael. "Trascender el Ego" Editorial Solar, 2005.
- Carlos Martínez "Ecología profunda: aportes al debate" Ediciones de la fundación Chile Unido, 2006.
- Alfredo Marcos "Ética ambiental", Universidad de Valladolid, Valladolid, 2001
- Goméz Lomelí, L.F. (2009): El ambientalismo, México, Nostra Eds. Páginas: 62 y 63.
- Iglesias Elisa (noviembre 2010) “Ecología profunda” extraído el 26/enero/2011 de: http://www.decrecimiento.info/2010/11/ecologia-profunda.html
- AA. VV. “La Ecología profunda” extraído el 26/enero/2011 de: http://www.uv.mx/mie/planestudios/documents/SEION4_9Sept_Ecologia_Profunda.Ferry..pdf Arxivat 2012-11-24 a Wayback Machine.
- Joanna Macy, Moly Young Brown. 2003. "Volver a la vida". editorial Desclee de Brouwer.
- http://www.transicionsostenible.com/tag/ecologia-profunda